# Мудрість та/або Безумство юрби
інтерактивний посібник з людських мереж

далі >
⨯
УВІМК. ВИМК.
Мудрість та/або Безумство юрби Чому людсьі групи бувають розумними, дурними, злими, добрими? Інтерактивний посібник з людських мереж:
завантажую...
МУДРІСТЬ та/або БЕЗУМСТВО
ЮРБИ
автор nicky case • переклад Олександр Федоров • original in English
<next></next> завантажую... зіграймо!
Сер Ісаак Ньютон вважав себе не в тім’я битим.
Тобто, він винайшов матаналіз та створив теорію
гравітації, тож мав бути достатньо кмітливим для
фінансових інвестицій, чи не так? Коротше, він втратив
$4,600,000 (за сьогоднішнім курсом) на міжнародній фінансовій
піраміді 1720 року, відомій як Компанія Південних морів.
Як пізніше говорив Сер Ньютон, “Я можу вирахувати рух
небесних тіл, але не божевілля людей.” <next>ага, кепсько йому
</next>
Звичайно ж, це не єдиний випадок,
коли ринки, установи, чи цілі країни втрачали
розум — іх охоплювало безумство юрби.
Але, варто втратити віру в людство, на очі потрапляють
громадяни, що, об’єднавшись, рятують одне одного
від урагану, спілки, що працюють над вирішенням проблем,
люди, які борються за кращий світ — мудрість юрби!
Але чому натовп може охопити безумство, чи сповнити мудрість?
Жодна теорія не дає повної відповіді, та я гадаю, нова область
науки, наука про мережі, зможе допомогти! Її головна ідея:
щоб зрозуміти юрбу, треба поглянути не на окремих
людей, але на... <next>...зв’язки між ними.
</next> Намалюймо мережу! Кожне з’єднання відображає дружбу між двома людьми: рисуйте щоб з’єднати закреслюйте щоб роз’єднати коли закінчите малювати і гратися, <next wiggle>продовжмо
</next> Отже, соціальні зв’язки — це більше, ніж малювання гарних картинок. Люди спираються на соціальні зв’язки, щоб зрозуміти свій світ. Наприклад, вони звертають увагу на тих, хто поряд, щоб зрозуміти який відсоток друзів (якщо не рахувати себе), наприклад, пиячить. Спробуйте нарисувати чи зітерти з’єднання, і погляньте, що вийде!
<next>ясно, круто</next> Однак, мережі можуть дурити людей. Як Земля видаєься пласкою, коли ми стоїмо на ній, так і люди помиляються щодо суспільства, тому що знаходяться у ньому.
необовязкові бонусні примітки! ↑
↓ посилання та література
Наприклад, дослідження 1991 року показало, що “майже всі студенти [коледжу] заявили, що їх друзі вживають більше алкоголю, ніж вони самі.” Але ж це неможливо! Як так може бути? Ну, скоро ви самі знайдете відповідь, коли нарисуєте мережу. Настав час... <next>УСІХ НАДУРИТИ
</next> ЧАС ГОЛОВОЛОМКИ!
Надуріть усіх, щоб вони думали, ніби більшість друзів (принаймні 50%) — пияки (при тому, що їх справжнє відношення усього 1 до 2!) НАДУРЕНО: із 9 чоловік Вітаю! Ви примусили групу студентів повірити, що надзвичайно нездорова пристрасть є соціальною нормою! Так тримати! <next wiggle>...емм. дякую?</next> Те, що ви щойно створили, зветься "Ілюзією більшості", що також пояснює, чому люди впевнені, що їх політичні погляди мають значну підтримку, або чому екстремізм виглядає більш поширеним, ніж є насправді. Безумство. Та люди не лише пасивно спостерігають за ідеями та вчинками інших, але й відтворюють їх. Тому зараз погляньмо на те, що спеціалісти з мереж називають... <next>"Зараження!"
</next> Поки забудьмо про таку річ, як "поріг". Нижче у нас є особа із якоюсь інформацією. Якоюсь псевдоінформацією. "Фейковими новинами", як кажуть круті хлопці. І щодня ця особа поширює, ніби вірус, чутки серед друзів. А ті передають іх своїм друзям. І так далі.
Почніть симуляцію!
(p.s: ви не зможете рисувати доки працює симуляція) Примітка: незважаючи на негативну назву, "зараження" (також "поширення") може бути як позититивним, так і негативним (або нейтральним, або багатозначним). Статистика чітко показує, що паління, здоров’я, щастя, моделі голосування, ступені взаємодії — є "зараженнями". Існують навіть докази, що самогубства та масові розстріли — також. <next wiggle>так, це засмучує
</next> Звісно, що так. Як би то не було, ЧАС ГОЛОВОЛОМКИ!
Нарисуйте мережу & запустіть симуляцію, так щоб "заразити" кожного.
(нове правило: не можна обривати товсті з’єднання) <next wiggle>фан-ляс-тично
</next> Подібне поширення безумства називається "інформаційний каскад". Сер Ньютон потрапив у такий каскад у 1720 році. Світові фінансові організації потрапили в такий каскад у 2008 році.
Однак: ця симуляція - неправильна. Більшість ідей не поширюються, як віруси. Щоб "заразитися" більшістю ідей та вчинків, потрібно понад один "контакт" із ними. Тому вчені, що вивчають мережі, придумали новий, кращій спосіб описати, як поширюються ідеї чи поведінка, і назвали це... <next wiggle>“Складне зараження!”
</next> Повернімося до "порогів" та до прикладу з пияками ! Коли ви грали в цю гру раніше, люди не змінювали своєї поведінки.
Тепер же, спробуймо симуляцію, у якій люди починають пиячити коли 50%+ іх друзів також заливають за комір! Перш ніж почнемо симуляцію, запитайте себе, що, на вашу думку, має статися.
Тепер запустіть симуляцію і погляньте, що насправді відбувається!
На відміну від попереднього зараження "фейковими новинами" , це зараження не поширюється серед усіх! Перші кілька людей "інфікувалося", оскільки, хоч вони й контактують лише з одним пиякою, цей п’яничка складає 50% їх друзів. (авжеж, вони самотні) На відміну від них, особа наприкінці ланцюжка не "інфікувалась", тому що, хоч вона й контактує із другом-пиякою, той не проходить поріг у 50%+.
Тут відіграє роль відносна кількість "інфікованих" друзів. Це і є відмінністю між теорією складного зараження, та нашою наївною "воно поширюється як вірус" теорією простого зараження. (можна сказати, що "просте зараження" — це зараження з порогом інфікування "більш ніж 0%")
Однак зараження не обов’язково означає щось погане, так що досить про безумство натовпу, як щодо... <next>...мудрості юрби?</next> Ось, тут у нас особа, що бажає... не знаю, рятувати людей від урагану, чи навчати бідних дітей в околиці, чи робити ще щось настільки ж круте. Справа в тому, що це "хороше" складне зараження. Та цього разу, нехай поріг буде лише 25% — люди бажають допомагати, але коли 25% їх друзів чи більше також беруть участь. Агов, добрим вчинкам потрібно трохи соціальної підтримки.
← Нехай кожен "інфікується" позитивними флюїдами! ПРИМІТКА: Волонтерство є лише одним із багатьох складних заражень! Інші включають: явку на вибори, корисні звички, критичне ставлення до своїх переконань, звичку витрачати час на те, щоб глибше вивчити питання — усе, для чого потрібно більше одного "контакту". Складні зараження не обов’язково мудрі, але бути мудрим — це складне зараження.
(А які є життєві приклади простого зараження? Зазвичай, це щось дріб’язкове, наприклад: "опоссум має 13 сосків") Тепер, щоб дійсно побачити силу і таємничість складних заражень, погляньмо ще раз на... <next>...попередню головоломку
</next> Пам’ятаєте? Цього разу, через складне зараження , буде трохи складніше...
Спробуйте "інфікувати" складною мудрістю кожного!
(натискайте 'почати симуляцію' і повторюйте спроби стільки разів, скільки потрібно) <next wiggle>ОВВА
</next> Вам могло здатися, що достатньо лиш додавати нові зв’язки щоб поширити будь-яке зараження, хай то "складне" чи "просте", хороше чи погане, мудре чи безумне. Але чи все дійсно так? Перевірмо ще одну... <next wiggle>...попередню задачу
</next> Якщо ви натиснете "почати симуляцію", складне зараження просто пошириться на всіх. Що ж, не дивно. Але зараз, зробімо протилежне тому, що ми робили раніше: намалюймо мережу щоб запобігти поширенню зараження!
Бачите? Хоч більше зв’язків завжди допомагають поширювати прості ідеї, додавання зв’язків може зашкодити поширенню складних ідей! (варто замислитись про інтернет, чи не так?) І це не лише теоретична проблема. Це може стати питанням життя... <next wiggle>...чи смерті.
</next> Працівники NASA вважали себе не в тім’я битими. Я маю на увазі, вони скористались теоріями Ньютона щоб дістатися місяця. Коротше, у 1986 році, незважаючи на попередження інженерів, вони запустили шатл Челенджер, що вибухнув і вбив 7 людей. Безпосередня причина: того ранку було надто холодно.
Менш пряма причина: керівництво знехтувало порадами інженерів. Чому? Через групове мислення. Коли члени групи занадто тісно пов’язані, (як буває на верхівці організацій) вони стають нечутливими до складних ідей, що ставлять під сумнів їх переконання або честолюбство.
Так організації можуть вдатися до безумства юрби. Але як "спроектувати" мудрість юрби? Якщо в двох словах: <next>Зв’язки & Об’єднання
</next> ← Замало з’єднань, й ідеї не зможуть поширитись.
Забагато з’єднань — отримаєте групове мислення.
Намалюйте групу, що відповідає золотій середині: з’єднань рівно стільки, щоб поширити складну ідею!
Раз плюнути! Зв’язки усередені однієї групи називаються закритим соціальним капіталом (соціальним капіталом зв’язування). А як щодо... <next wiggle>...мостів між групами?</next> Як ви могли здогадатися, мости між групами називаються відкритим соціальним капіталом (соціальним капіталом об’єднання). Вони цінні тим, що дозволяють групам визирати за межі своїх барокамер!
Побудуйте міст, щоб "інфікувати" складною мудрістю кожного: Як і для зв’язків усередині групи, для мостів між групами також є золота середина. (додаткове завдання: спробуйте створити настільки тонкий міст, що складне зараження не зможе пройти крізь нього!) Тепер, коли ми знаємо, як "спроектувати" з’єднання усередині та між групами, зробімо... <next wiggle>...УСЕ одночасно!</next> ФІНАЛЬНА ГОЛОВОЛОМКА! Нарисуйте зв’язки всередині групи (зв’язування) та між групами (об’єднання) щоб поширити мудрість на всю юрбу:
Вітаю, ви щойно нарисували дуже особливий вид мережі! Мережі з правильним поєднанням зв’язувань та мостів надзвичайно важливі, і їх називають... <next wiggle>Мережі “Світ Тісний”
</next> "Єдність без одноманітності". "Розмаїття без розділення". "E Pluribus Unum: єдине з багатьох".
Як би це не звалось, люди з різних часів та культур приходили до однієї мудрості: здорове суспільство потребує золотої середини як для з’єднань усередені груп, так і для мостів між ними. Тобто: Не так...
(бо ідеї не зможуть поширюватись) і не так...
(бо виникає групове мислення) ...а ось ТАК: Спеціалісти з мереж тепер мають математичне визначення для старовинної мудрості: мережа "Світ Тісний". Це оптимальне поєднання зв’язків+мостів пояснює, як пов’язані наші нейрони, підтримуються колективні творчість та вирішення проблем, а якось навіть допомогло американському президенту Джону Ф. Кеннеді (ледь) уникнути ядерної війни! Так що, тісний світ має ширке застосування. <next>гаразд, підсумуємо...
</next> (псс... поділитися таємницею?) Зараження: просте складне Колір зараження: Оберіть інструмент... Рисувати Особа "Інфікований" Перемістити Видалити ОЧИСТИТИ ВСЕ (...або натисніть клавіші!) [1]: Особа [2]: "Інфікований"
[Space]: Рисувати [Backsp]: Видал.
У ПІДСУМКУ: вся мова про...
Зараження & Зв’язки
Зараження: Як нейрони передають сигнали у мозку, так і люди поширюють переконання та поведінку в суспільстві. Ми не лише впливаємо на друзів, а й на друзів друзів, і навіть на друзів друзів друзів! (“якщо хочеш змінити світ, почни з себе”, і т.д., і т.п.) Але, як і з нейронами, є не лише сигнали, а й...
Зв’язки: Змамало зв’язків — і складні ідеї не зможуть поширитись. Забагато зв’язків — і складні ідеї розбиваються об групове мислення. Штука в тому, щоб побудувати "тісний світ", оптимальне поєднання зв’язків усередині групи та між групами: e pluribus unum.
(бажаєте створити свою симуляцію? зазирніть у Пісочницю, натисніть кнопку (★) унизу!)
Отже, як щодо питання, з якого ми почали? Чому юрбу може сповнити...
<next>...мудрість та/або безумство?</next>
Від Ньютона до НАСА, аж
до науки про мережі, ми пройшли
довгий шлях. Коротше, безумство юрби виникає
не обов’язково через окремих людей, але через
те, що ми потрапили у цю липку павутину мереж.
Та це НЕ означає, що можна зняти із себе відповідальність,
бо ми також плетемо цю павутину. Тому, покращуйте те, чим
заражаєте і заражаєтесь: будьте скептичні до ідей, що вам
імпонують, витрачайте час на те, щоб зрозуміти складні ідеї.
Також, покращуйте зв’язки: об’єднуйтесь із схожими на себе,
але й будуйте мости крізь культурні та політичні
відмінності.
Ми здатні сплести мудру павутину. Звісно, це важче,
ніж малювати лінії на екрані, але це воно того... <next>...надзвичайно варте.</next> “Найвизначніші перемоги та трагедії в історії людства відбувались не тому, що люди у своїй основі є добрими чи злими, а тому, що люди у своїй основі є людьми”
~ Ніл Гейнман & Террі Пратчетт
<next small><3</next>
автор
NICKY CASE
грати в інші мої твори · слідкувати за моїми твітами
безліч любові й подяки
УСМ, ХТО ПІДТРИМАВ МЕНЕ НА PATREON
допоможіть створити більше подібних штук! <3
ті, хто надав підтримку · тестувальники
♫ музика: Komiku, "Friends 2018" та "Friends 2068"
</> код Мудрості та Безумства повністю відкритий
ПЕРЕМОГА почати симуляцію заново Фанатські переклади: What the, no fan-made translations exist yet?! (додати свій!) (original in English)

### Швидка відповідь на "Мудрість Юрби" Джеймса Суровецькі

По-перше, я не заперечую сказане в цій книзі (The Wisdom of Crowds, James Surowiecki). Це хороша книга, і Суровецькі спробував знайти відповідь на те ж питання, що й я: “чому натовп може піддатися безумству чи мудрості?”
Суровецькі дає відповідь: натовп приймає хороші рішення, коли кожна особа якомога більш незалежна. Він розповідає історію сільського ярмарку, на якому містянам запропонували вгадати вагу вола. Як не дивно, середнє значення усіх іх здогадок було точнішим, аніж здогадки кожного окремо. Та ось у чому штука: люди мають угадувати незалежно одне від одного. Інакше на іх відповідь впливатимуть попередні невірні здогадки, і середне значення значно зміститься.
Але... Я не вважаю, що "нехай кожен буде якомога більш незалежним" — це повна відповідь. Навіть генії, яких ми помилково вважаємо найбільш незалежними мислителями, зазнавали глибокого впливу інших. Як казав сер Ісаак Ньютон, “Я бачу так далеко тільки тому, що стою на плечах гігантів.”
То яка з ідей вірна? Мудрість полягає в тому, щоб мислити самостійно, чи разом з іншими? Правильна відповідь: "так".
Ось що я питаюсь показати в цьому поясненні-дослідженні: як знайти золоту середину між тим, щоб покладатися на інших, і лишатися незалежним — іншими словами, як створити мудру юрбу.

### Які є ще види зв’язків?

Задля простоти, у смуляції ми робимо вигляд, що людей може пов’язувати лише дружба, і що всі подібні зв’язки є рівними між собою. Але дослідники мереж розглядають інші способи, якими ми можемо бути пов’язані:
Направлені зв’язки. Аліса — керівник Боба, але Боб не є керівником Аліси. Керол є матір’ю Дейва, але Дейв не є батьком Керол. "Керівництво" & "батьківство" є направленими відносинами: ці відносини спрямовані лише в один бік. На відміну від них, "дружба" — це двонаправлені відносини: дружба працює однаково в обидва боки. (принаймні, я сподіваюся)
Зважені зв’язки. Елінор та Френкі ледь знають одне одного. Джордж та Гаррі є Найліпшими у Світі Друзями. Незважаючи на те, що в обох прикладах описується зв’язок "дружба", другий із них більш міцний. Говорять, що ці зв’язки мають різну "вагу".
Просто запам’ятайте: всі ці симуляції — хибні, як "хибною" є будь-яка мапа. Бачите карту зліва? Будинки насправді не виглядають як сірі одноманітні блоки! Слова не літають над містом! Однак, мапи корисні не всупереч, а завдяки тому, що вони спрощені. Те саме стосується симуляцій, чи будь-якої наукової теорії. Звісно вони "хибні" — це й робить їх корисними.

### Які є ще види зараження?

Існує надзвичайно, надзвичайно багато способів, із якими дослідники мереж симулюють "зараження"! Я обрав найпростіші, для навчальних цілей. Але є й інші:
Випадкові зараження. "Контакт" із зараженням не гарантує інфікування, лише робить його більш імовірним.
Люди мають різний поріг зараження. Моя симуляція робить вигляд, що всі мають один поріг для пияцтва (50%) чи корисних справ (25%) чи хибної інформації (0%). Звичайно ж, у житті все не так, і можна створити більш достовірну симуляцію.
Екологія зараження. Що як існує кілька заражень, із різними порогами? Наприклад, просте зараження "безумством", і складне "мудре" зараження. Якщо хтось заразився безумством, чи зможе він також заразитися мудрістю? Чи навпаки? Чи може хтось заразитись обома?
Зараження що мутують та розвиваються. Ідеї не передаються ідеально від людини до людини, назразок вірусів. Як у грі про зіпсований телефон, повідомлення змінюється із кожною передачею — і деколи результат мутації може виявитись більш заразним, ніж оригінал! Одже, з часом ідеї "еволюціонують", стають більш цупкими, заразними, їх стає легше відтворювати.

### Хочу дізнатися більше! Що ще можна почитати та/або у що зіграти?

Це пояснення-дослідження має на меті лише розпалити вашу цікавість, тож настав час поринути глибше у вир знань! Ось на що можна поглянути стосовно мереж та соціальних систем:
Книга: Connected автори Ніколас Крістакіс (Nicholas Christakis) і Джеймс Фоулер (James Fowler) (2009). Зрозумілий тур по тому, як мережі впливають на наше життя, позитивно чи негативно. Ось фрагмент: Вступ & Розділ 1
Інтерактивне: Еволюція довіри від Nicky Case (це я) (2017). Гра про теорію ігор і про те, як взаємодія може бути створена... чи знищена.
Інтерактивне: Парабола Многокутників від Vi Hart і Nicky Case (також я) (2014). Історія про те, як нешкідливий вібір може створити шкідливе оточення.
або, якщо хочете побачити всю галерею інтерактивних навчальних творів, ось Пояснення-дослідження, центр навчання через ігри!

### “майже всі студенти [коледжу] заявили, що їх друзі вживають більше алкоголю, ніж вони самі.”

“Biases in the perception of drinking norms among college students”, Baer та ін. (1991)

### “Ілюзія Більшості”

“The Majority Illusion in Social Networks”, Lerman та ін. (2016).
Також: Парадокс дружби.

### “паління, здоров’я, щастя, моделі голосування, ступені взаємодії — є "зараженнями"”

Із чудово та доступно написаної книги Ніколаса Крістакіса (Nicholas Christakis) і Джеймса Фоулера (James Fowler), Connected (2009).

### “Існують [...] докази, що самогубства [...] також [є зараженнями]”

“Suicide Contagion and the Reporting of Suicide: Recommendations from a National Workshop”, O'Carroll та ін. (1994), схвалено бісовим Центром по Контролю та Запобіганню Хвороб (CDC).

### “Існують [...] докази, що [...] масові розстріли також [є зараженнями]”

“Contagion in Mass Killings and School Shootings”, Towers та ін. (2015).
Також: кампанія Не Говоріть Про Них, спрямована на те, щоб служби новин НЕ ПОШИРЮВАЛИ імена убивць, їх заклики та публікації в соціальних мережах. Це поширює зараження. Натомість, служби новин повинні зосереджуватись на жертвах, тих, хто першими прийшли на допомогу, цивільних героїв, а також на вшануванні пам’яті та відновленні суспільства після трагедії.

### “Світові фінансові організації потрапили в такий каскад у 2008”

“Лемінги з Волл Стріт”, Касс Санштейн (Cass Sunstein). Коротка нетехнологічна замітка. Опублікована у жовтні 2008, одразу після краху.

### “Теорія Складного Зараження”

“Threshold Models of Collective Behavior”, Granovetter (1978). Це перший випадок, наскільки я знаю, коли було описано модель "складного зараження". (хоч цей термін там не використовується)
“Evidence for complex contagion models of social contagion from observational data”, Sprague & House (2017) Дослідження показує, що складні зараження насправді існують. (принаймні у данних із соціальних медіа, що були проаналізовані)
Нарешті, “Universal behavior in a generalized model of contagion”, Dodds & Watts (2004). Пропонується модель, що об’єднує усі види заражень: прості та складні, біологічні та соціальні!

### “опоссум має 13 сосків”

12 по колу, плюс один в центрі

### “групове мислення”

Цю фразу, навіяну Оруелом, придумав Ірвінг Л. Яніс (Irving L. Janis) у 1971 році. У своїй оригінальній статті Яніс дослідив випадки групового мислення, описав причини та — на щастя — способи вберегтися від проблеми.

### “відкритий та закритий соціальний капітал”

Ці два типи соціального капіталу — "закритий" та "відкритий" — було вжито Робертом Патнемом (Robert Putnam) в 2000 році у проникливій книзі Боулінг Насамоті. Його відкриття: згідно з майже всіма емпіричними вимірами соціальної пов’язаності, американці наразі найбільш самотні, ніж були коли-небудь раніше. Чорт забирай.
(В оригіналі використовуються терміни "bonding" (зв’язування) для з’єднань усередині однієї групи, та "bridging" (наведення мостів) для з’єднань між групами.
У вітчизняній літературі термін "міст" не вживається у такому ж контексті, проте в теорії графів це слово має значення, подібне до того, що використовується в тексті. Тому тут і далі для зв’язків між групами паралельно застосовуються терміни "міст", "об’єднання" та "відкритий соціальний капітал" — Прим. пер.)

### “для мостів між групами також є золота середина”

“The Strength of Weak Ties”, Granovetter (1973). дослідження показало, що зв’язки між групами допомагають поширювати прості зараження (наприклад, інформацію), але “Complex Contagions and the Weakness of Long Ties”, Centola & Macy (2007), показує, що з’єднання між групами можуть не сприяти поширенню складних заражень, а, навпаки, перешкоджати!

### “мережа "Світ Тісний"”

Ідея "тісного світу" стала популярною завдяки експерименту Траверса і Мілграма (Travers & Milgram) у 1969 році, який показав, що будь яких дврх випадкових людей у США у середньому розділяє лише шість друзів — "шість рукостискань"!
"Тісний світ" отримав більш математичне вираження завдяки роботі “Collective dynamics of small-world networks”, Watts & Strogatz (1998), у якій пропонується алгоритм для створення мереж із одночасно малою середньою довжиною найкоротшого шляху (висока ступінь розподілу) та високим коефіцієнтом кластеризації (кожен має достатньо спільних друзів) — отже, це мережа, що визначається золотою серединою!
Можна пограти із візуальною інтерактивною адаптацією цієї роботи від Bret Victor (2011).

### “[мережа "Світ Тісний"] пояснює як пов’язані наші нейрони”

“Small-world brain networks”, Bassett & Bullmore (2006).

### “[мережа "Світ Тісний"] підтримується колективна творчість”

“Collaboration and Creativity: The Small World Problem”, Uzzi & Spiro (2005). Ця робота аналізує соціальні мережі Бродвею в різні періоди, і показує, авжеж, що мережі стають найбільш продуктивними, коли це "Тісний Світ"!

### “[мережа "Світ Тісний"] підтримується колективне вирішення проблем”

See “Social Physics” від професора MIT Алекса "Сенді" Пентланда (Alex "Sandy" Pentland) (2014) про підхід до визначення колективного розуму на основі данних.

### “[мережа "Світ Тісний"] допомогла американському президенту Джону Ф. Кеннеді (ледь) уникнути ядерної війни!”

Окрім вибуху Челенджера у НАСА, найбільш сумнозвісним прикладом групового мислення стало фіаско Затоки Свиней. У 1961, президент США Джон Ф. Кеннеді із командою радників вирішилв — чомусь — що було б добре таємно вторгтися до Куби та повалити Фіделя Кастро. Затія провалилася. Насправді, гірше, ніж провалилася: це стало причиною Карибської Кризи 1962 року, події, коли світ опинився найближче до повномасштабної ядерної війни.
Авжеж, Кеннеді потрапив у скрутне становище.
Та, вивчивши складний урок із фіаско у Затоці Свиней, Кеннеді реорганізував свою команду, щоб уникнути групового мислення. З-поміж іншого, ось що він зробив: 1) активно закликав людей висловлювати критику, знижуючи "поріг зараження" для альтернативних ідей. А також 2) перш ніж шукати вихід із становища, розбив команду на підгрупи, так що сформувалася група назразок мережі "Тісний Світ"! Разом ці зміни дозволили отримати здорову різноманітність думок без надмірного роздроблення — мудрість юрби.
Отже, із тими ж особами що планували Затоку Свиней, але колективно розподіленими задля розв’язання Карибської Кризи... Команда Кеннеді спромоглася досягти мирної домовленості з радянським лідером Микитою Хрущовим. СРСР прибрав ядерні ракети з Куби, натомість США пообіцяли більше не нападати на Кубу. (а також таємно погодилися прибрати американські ракети з Туреччини)
Отже, це історія про те, як людство майже загинуло. Але мережа "Тісний Світ" усіх врятувала! Ну, більш-менш.
Прочитати більше можна у Harvard Business Review, або в оригінальній статті про групове мислення.

### “Ми [...] впливаємо [...] на друзів друзів друзів!”

Знову ж, із чудової книги Ніколаса Крістакіса (Nicholas Christakis) і Джеймса Фоулера (James Fowler), Connected (2009).

### “будьте скептичні до ідей, що вам імпонують”

так, навіть до ідей у цьому дослідженні.

### ★ Пісочниця ★

Клавіатурні скорочення (1, 2, пробіл, backspace) працюють в усіх головоломках, не лише в Пісочниці! Правда, ви можете повернутися до іншого розділу і змінити симуляцію просто там. Взагалі, саме так я створював всі ці головоломки. Насолоджуйтесь!
Любі прихильники на Patreon: Ваша щедрість буквально мене годує і оплачує мої рахунки. Ви даєте мені свободу створювати ці дивні навчальні ігри, тож, від самої глибини серця, дякую. <3
(бажаєте підтримати мене у створенні ще подібних штук? зазирніть у мій Patreon!)
Дякую всім, хто тестував Мудрість та Безумство протягом усіх цих життєвих етапів!
Прототип:
Maria · Monica Srivastava
Альфа:
Glen Chiacchieri · Kalli Repzeti · Mali Akmanalp · Toph Tucker
Бета:
Alex Dytrych · Amit Patel · Cassandra McClure · Catherine Ray · Josh Comeau · Kayle Sawyer · Matthew Conlen · Srini Kadamati · Vanessa Shen · Wick Perry